![Versión para impresión Versión para impresión](https://www.ub.edu/blokdebid/sites/all/modules/print/icons/print_icon.png)
Candela Ollé
Estudis de Ciències de la Informació i la Comunicació
Universitat Oberta de Catalunya (UOC)
Kaufman, Peter B. (2018). Towards a new audiovisual think tank for audiovisual archivists and cultural heritage professionals. Hilversum, NL: Netherlands Institute for Sound and Vision. Disponible a: <http://dx.doi.org/10.18146/2018thinktank01>. [Consulta: 15/10/18].
El Llibre blanc dels arxius audiovisuals ha estat elaborat pel Netherlands Institute for Sound and Vision que, amb més de milions d'hores de material, experiència i organització d’activitats, actualment ofereix les seves participacions a la més àmplia varietat d'usuaris finals, inclosos periodistes, estudiants, investigadors, organitzacions del patrimoni i el públic en general.
El document que ressenyem identifica les prioritats estratègiques dels arxius audiovisuals a la propera dècada i presenta un decàleg de recomanacions concretes per a l'acció col·lectiva, impulsades i acompanyades pel corresponent grup de lideratge de pensament que vol articular la recerca internacional per al sector del patrimoni cultural audiovisual. Pretén ajudar els actors interessats a preservar el patrimoni audiovisual per identificar les seves prioritats futures. És un document breu i que demostra, tant pel format com pel vocabulari emprat, que vol avançar amb pas ràpid i ferm i per això elabora una agenda d’acció i recerca a desenvolupar en la propera dècada.
Es tracta d’un text esquemàtic, però és el primer pas fet (si voleu ampliar la informació podeu visitar el web) i posa de manifest la importància de quantificar la comunicació audiovisual en l’actualitat; de ser conscients del valor extraordinari dels actius audiovisuals; vol fer que el material audiovisual que es faci en aquests arxius sigui útil i accessible globalment; es comprometen a protegir i mantenir la llibertat i drets humans –especialment d’expressió– i, finalment, a facilitar el coneixement, la informació i l’educació a tot el planeta.
El Llibre blanc proposa deu recomanacions com a prioritats estratègiques per als pròxims deu anys, al voltant de les quals s'organitzaran accions, recerca, desenvolupament i recursos. Cada recomanació inclou un cronograma de les primeres accions col·lectives a realitzar. A continuació, resumim les principals idees de les preguntes plantejades a les recomanacions:
- Hi hauria d'haver una millor manera, per exemple, un catàleg unificat, per tal que es conegui la disciplina, les seves participacions i el seu poder?
- Seria adient una guia de bones pràctiques escrites per a Google i altres tecnologies per optimitzar tant la recerca com els recursos audiovisuals?
- Cal un acord amb el sector privat (gegants del camp com Google, Facebook i Amazon)?
- Quin ha de ser el nostre propi compromís amb l'experimentació constant?
- Hem de llançar un esforç real per implicar-nos amb Wikipedia?
- S'hauria de plantejar que el treball de FIAT/IFTA, PrestoCentre i arxius individuals com Sound and Vision hauria de ser sempre obert, sense restriccions i lliure?
- Si el contingut digital és cada vegada més difícil de llicenciar, llogar i vendre en línia, la publicitat es convertirà en el principal mitjà de generar ingressos en el futur dels continguts d'imatges en moviment. Com hem de considerar aquest negoci des d'una perspectiva empresarial?
- Els arxivers haurien d’estar connectats amb més facilitat amb els productors i els creadors?
- Com definim els nostres rols com a educadors actuals, especialment quan tants joves veuen i escolten el món a través d'imatges i sons en moviment? Hem d’elaborar una declaració de principis?
- Quin paper, si n'hi ha algun, haurien de jugar els arxius en l'àmbit polític/mediàtic/cultural?
I després de llegir el Llibre blanc, ara què?
El grup d'investigació està compromès a seguir aquestes recomanacions mitjançant una sèrie d'activitats i grups de treball. Aquests grups duran a terme investigacions addicionals, elaboració de recomanacions de política i de pràctica a través de manuals, documents d'estratègia i d’altres publicacions; i desenvoluparan plans d'acció que connectin directament amb els interessos dels professionals de l'arxivística i del patrimoni cultural.
Sembla, a priori, molt ambiciós pels agents implicats, el cronograma marcat i l’abast global del projecte. N’haurem de fer seguiment per veure els següents passos.