L’eficàcia normativa i la seguretat jurídica pròpies de reglaments, resolucions, instruccions, protocols de compliment obligatori i altres normes, exigeixen una redacció clara, concisa, precisa i entenedora. Les recomanacions de
llenguatge inclusiu que es formulen amb caràcter general per a qualsevol tipus de text, especialment de caràcter institucional, hi són aplicables sempre que no generin ambigüitats, imprecisions o redactats de difícil interpretació. En aquest sentit, s’entén que les normes han de ser objectives i respectar el principi de neutralitat.
En les disposicions normatives, quan les referències a càrrecs i professions no permeten estratègies inclusives àgils i naturals, com ara canvis de redacció o l’ús de mots col·lectius, invariables o no marcats, s’admet, i en alguns casos es recomana, l’ús de la forma doble sencera en lloc del masculí singular com a genèric.
![Exemple adequat Exemple adequat](grafics/exemple-correcte.png) | Article 24
24.1. El degà o degana designa el secretari o secretària de la Facultat entre el professorat permanent amb dedicació a temps complet vinculat al centre. El secretari o secretària forma part de l’equip deganal. |
![Exemple inadequat Exemple inadequat](grafics/exemple-inadequat.png) | Article 24
24.1. El degà designa el secretari de la Facultat entre el professorat permanent amb dedicació a temps complet vinculat al centre. El secretari forma part de l’equip deganal. |
![Exemple adequat Exemple adequat](grafics/exemple-correcte.png) | El progenitor o progenitora amb un infant de menys d’un any té dret a un permís per lactància d’una hora diària. |
![Exemple inadequat Exemple inadequat](grafics/exemple-inadequat.png) | El progenitor amb un infant de menys d’un any té dret a un permís per lactància d’una hora diària. |
En aquest tipus de documents, per tant, no s’ha d’utilitzar el recurs de posar cap clàusula, en forma de disposició final o de nota al peu, per explicitar que al llarg del text el masculí fa referència a qualsevol persona.
![Exemple no admissible Exemple no admissible](grafics/exemple-incorrecte.png) | En les denominacions de càrrecs i professions que s’esmenten en aquesta normativa es fa un ús no marcat del masculí genèric, que fa referència a qualsevol persona. |
![Autor Autor](grafics/info_iautor.png) | Aquest criteri parteix de la Instrucció 7/2024, de 15 de juliol, de la Secretaria General, el Vicerectorat de Governança i Organització i el Vicerectorat d’Igualtat i Gènere, amb la col·laboració del delegat del rector per a la política lingüística i publicacions, sobre l’ús del llenguatge inclusiu no androcèntric en les disposicions normatives. |