Bibliografia de Studia Lulliana V. 45-46 (2005-6)

I. Edicions, antologies i traduccions d'obres lul·lianes

1) Llull, Ramon, Arte breve, trad. Josep E. Rubio, "Colección de pensamiento medieval y renacentista, 59" (Pamplona: Eunsa (Ediciones Universidad de Navarra S.A.), 2004), 127 pp.
Conté edicions de:
III.77 - ArsBre [Castellà]
Ressenyat a continuació.

2) Llull, Ramon, Cant de Ramon. Lo desconhort, ed. Gabriel Ensenyat Pujol; il. Pere Capellà Simó (Muro, Balears: Ensiola, 2005), 75 pp.
Conté edicions de:
III.43.bis - CantRam [Català]
III.22 - Descon [Català]
Edició divulgativa en català modern.

3) Llull, Ramon, Das Buch über die heilige Maria. Libre de sancta Maria. Katalanisch-deutsch, ed. Fernando Domínguez Reboiras; trad. Elisenda Padrós Wolff; intr. Fernando Domínguez Reboiras i Blanca Garí, "Mystik in Geschichte und Gegenwart. Abteilung I, Christliche Mystik, 19" (Stuttgart-Bad Cannstatt: frommann-holzboog, 2005), xlvii + 379 pp.
Conté edicions de:
III.7 - SaMaria [Català]
III.7 - SaMaria [Alemany]
Ressenyat a continuació.

4) Llull, Ramon, Doctrina pueril, ed. Joan Santanach i Suñol, "Nova Edició de les Obres de Ramon Llull, VII" (Palma de Mallorca: Patronat Ramon Llull, 2005), cxii + 305 pp.
Conté edicions de:
II.A.6 - DoctPu [Català]
II.A.6 - DoctPu [Llatí] [fragment], pp. 287-289
II.A.6 - DoctPu [Francès] [fragment], pp. 290-294
Ressenyat a continuació.

5) Llull, Ramon, El libro de las bestias, "Arrayán" (Madrid: Sufi, 1997), pp. 145
Conté edicions de:
II.B.15a - Besties [Català]
II.B.15a - Besties [Castellà]
Traducció al castellà i reproducció del text català de Ramon Llull. Libre de meravelles. Ed. Salvador Galmés. (ENC, 34, 38, 42, 46-47; 1-4). Barcelona: Barcino, 1931-4. pp. 162; 159; 176; 359

6) Llull, Ramon, Libro del amigo y el Amado. Edición bilingüe, trad. Miguel Alomar Cañellas, "Arrayán" (Madrid : Sufi, 2001), 204 pp.
Conté edicions de:
II.A.19e - AmicAmat [Català]
II.A.19e - AmicAmat [Castellà]
Traducció al castellà i reproducció del text català de Ramon Llull. Llibre d'amic e amat. Llibre d'Ave Maria. Ed. Marçal Olivar; intr. Salvador Galmés. (ENC; A-14). Barcelona: Barcino, 1927. (reimpr. 1985). 159 pp.

7) Llull, Ramon, Llibre de contemplació en Déu, ed. Gabriel Ensenyat Pujol (Palma: Diari de Balears, 2005), 155 pp.
Conté edicions de:
I.2 - Contemp [Català] [fragments]
Selecció força extensa de textos del Llibre de contemplació, precedida d'una introducció i d'una cronologia.

8) Llull, Ramon, Llibre de les bèsties, ed. Xavier Vernetta i Ferran Gadea, "Les Eines, 19" (Barcelona: Proa, 2005)
Conté edicions de:
II.B.15a - Besties [Català]
Edició original acarada amb versió al català modern.

9) Llull, Ramon, Raimundi Lulli Opera Latina, Tomus XXIX, 46-48, Ars amativa boni et Quaestiones quas quaesivit quidam frater minor, ed. Marta M.M. Romano i Francesco Santi, "Corpus Christianorum, Continuatio Mediaevalis, CLXXXIII" (Turnhout: Brepols, 2004), xxix +518 pp.
Conté edicions de:
III.2 - ArsAma [Llatí], pp. 1-432
III.6 - QqFraMin [Llatí], pp. 439-500
Ressenyat a continuació.

10) Llull, Ramon, Raimundi Lulli Opera Latina, Tomus XXX, 97-100, in Cypro, Alleas in Cilicia deque transmarinis veniente annis MCCCI-MCCCII compilata, ed. Jaume Medina, "Corpus Christianorum, Continuatio Mediaevalis, 184" (Turnhout: Brepols, 2005), xli + 244 pp.
Conté edicions de:
III.50 - RhetNova [Llatí], pp. 1-77
III.51 - Natura [Llatí], pp. 79-137
III.52 - DeuHom [Llatí], pp. 139-173
III.53 - MilProv [Llatí], pp. 175-232
Ressenyat a continuació.

11) Llull, Ramon, Vida coetània, ed. Gabriel Ensenyat Pujol (Illes Balears: Ensiola, 2004), 87 pp.
Conté edicions de:
IV.47 - VitaCoet [Català]
Versió catalana moderna amb introducció, amb notes explicatives, i il·lustrada amb miniatures del Breviculum de Thomas Le Myésier.

12) Lull, Ramón, Kniha o příteli a miláčku, trad. Sigismund Bouška; contr. Jan Kučera (Praga: Malvern, 2004), 166 pp.
Conté edicions de:
II.A.19e - AmicAmat [Txec]
Edició de la traducció txeca del Llibre d'amic e amat feta a princip del s. XX, seguida d'un llarg (100 pàgines) d'estudi del traductor, amb un epíleg de Jan K. sobre Bouška.

13) Perarnau i Espelt, Josep, Ramon Llull i la seva teologia de la Immaculada Concepció, pres. Jordi Gayà Estelrich, "Publicacions del Centre d'Estudis Teològics de Mallorca, 39" (Mallorca, 2005), 46 pp.
Conté edicions de:
III.31 - DispEr [Llatí] [fragment - Qüestió 96], pp. 28-30
Ressenyat a continuació.

II. Estudis lul·lístics

14) (re)lectura de Ramon Llull. Catàleg de l'exposició de còmics, intr. Maria Isabel Ripoll Perelló; pres. Francesca Lladó Pol; disseny Jaume Falconer (Palma: Universitat de les Illes Balears, 2004)
Les miniatures del Breviculum acompanyades de dotze reinterpretacions per artistes moderns a fi d'apropar Llull als lectors joves.

15) Akasoy, Anna A., "Zur Toleranz gegenüber dem Islam bei Lullus und Cusanus", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 105-124
Ressenyat a continuació.

16) Albrecht, Roberta, The Virgin Mary as Alchemical and Lullian Reference in Donne (Selinsgrove: Susquehanna University Press, 2005), 259 pp.
Ressenyat a continuació.

17) Alvarenga, Kassandra Duarte i Ricardo da Costa, "A estrutura do Livro da alma racional de Ramon Llull e alguns aspectos sobre o tempo e suas funções mentais", V Encontro Internacional de Estudos Medievais, 1 a 4 julho de 2003, Anais (Salvador: Associação Brasileira de Estudos Medievais, 2005), pp. 209-213
Resum del Llibre d'ànima racional (III.25).

18) Amengual i Bunyola, Guillem Alexandre, "Una versió siscentista mallorquina del Llibre d'amic e amat", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 199-215
Ressenyat a continuació.

19) Armangué i Herrero, Joan, "Ramon Llull a la Biblioteca Universitària de Càller", Frate Francesco, vol 68 (2002), pp. 377-380
Traces del lul·lisme a Sardenya a través d'un recorregut sumari pels manuscrits i per les edicions conservades a la Biblioteca Universitària de Càller.

20) Arnaldus de Villanova, Introductio in librum De semine scripturarum. Allocutio super significatione nominis tetragrammaton, ed. Josep Perarnau i Espelt, "Opera Theologica Omnia, III" (Barcelona: Institut d'Estudis Catalans - Facultat de Teologia de Catalunya - Scuola Superiore di Studi Medievali e Francescani, 2004), 212 pp.
Ressenyat a continuació.

21) Arnau de Vilanova, Translatio libri Albuzale de medicinis simplicibus, ed. José Martínez Gázquez, Michael R. McVaugh, Ana Labarta i Lluís Cifuentes; intr. Danielle Jacquart, Ana Labarta, José Martínez Gázquez, Michael R. McVaugh i Lluís Cifuentes, "Opera Medica Omnia, XVII" (Barcelona: Fundació Noguera-Universitat de Barcelona, 2004), 625 pp.
Ressenyat a continuació.

22) Ausejo, Elena, "La cuestión de la obra científico-matemática de Ramón Llull", Actas del VIII Congreso de la Sociedad Española de Historia de las Ciencias y de las Técnicas, ed. Javier Escribano Benito, Luís Español González i Mª Ángeles Martínez García (Logroño: Universidad de La Rioja, 2004), pp. 21-33
Ressenyat a continuació.

23) Badia, Lola, "Cavalleria, rondalles i filosofia natural al capítol 29 del Fèlix", La cultura catalana en projecció de futur. Homenatge a Josep Massot i Muntaner, ed. Germà Colón, Tomàs Martínez Romero i Maria Pilar Perea (Castelló de la Plana, 2004), pp. 55-72
Ressenyat a continuació.

24) Badia, Lola, "Generació o luxúria. Què diu Ramon Llull sobre el sexe. 1. La teoria", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 13-45
Ressenyat a continuació.

25) Badia, Lola, "La ciència a l'obra de Ramon Llull", La Ciència en la Història dels Països Catalans, ed. Joan Vernet i Ramon Parés, vol I. Dels àrabs al renaixement (Barcelona-València: Institut d'Estudis Catalans, Universitat de València, 2004), pp. 403-442
Ressenyat a continuació.

26) Báez-Rubí, Linda, "La herencia de la Ars lulliana contemplativa en el orbe cultural de la evangelización franciscana: Fray Juan de Zumárraga y la vía de los beneficions en tierras de la nueva españa", Antonianum, vol 80 (2005), pp. 533-562
Ressenyat a continuació.

27) Baldacchini, Lorenzo, "Le edizioni di Lullo e Cusano nel primo secolo della stampa e un dialogo di Giovanni Bracesco", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 247-260
Ressenyat a continuació.

28) Barceló Crespí, Maria, "Romia Rovira i Genovard (1422?-1460?) i l'entorn familiar", Memòries de la Reial Acadèmia Mallorquina d'Estudis Genealògics, Heràldics i Històrics, vol 14 (Palma, 2004), pp. 25-38
Ressenyat a continuació.

29) Barceló i Crespí, Maria, "El testament de dos humanistes: Gabriel Mora i Gregori Genovard", BSAL, vol 58 (2002), pp. 281-289
Breu semblança biogràfica dels dos personatges i transcripció del testament. Genovart llega un Blaquerna i totes les seves obres llatines de Llull (sense especificar) a la capella de Cura (Randa).

30) Barthélemy, Pascale, "Les liens entre alchimie et médecine. L'exemple de Guillaume Sedacer", Alchimia e medicina nel Medioevo, ed. Chiara Crisciani i Agostino Paravicini Bagliani, "Micrologus' Library, 9" (Florència: SISMEL - Edizioni del Galluzzo, 2003), pp. 109-134
Ressenyat a continuació.

31) Bassegoda i Nonell, Joan, "Salvador Dalí i la ciència", Memories de la Real Academia de Ciencias y Artes de Barcelona, vol 61, núm. 10 (2005), pp. 10-15
Dalí s'interessa per la ciència lul·liana a travès de dues publicacions: Juan de Herrera. Tratado del cuerpo cúbico, conforme a los principios y opiniones del "Arte" de Raimundo Lulio. Pr. Julio Rey Pastor. Madrid, 1935. iii+104 pp. i Ramon Llull. El libro de la «Nova geometria» de Ramon Lull. Ed. José M.ª Millás Vallicrosa. Barcelona: Asociación para la Historia de la Ciencia Española, 1953. 104 pp..

32) Batllori, Miquel, Il Lullismo in Italia. Tentativo di sintesi, ed. Michela Pereira i Francesco Santi; trad. Francisco José Díaz Marcilla, "Medioevo, 8" (Roma: Pontificio Ateneo Antonianum, 2004), 208 pp.
Ressenyat a continuació.

33) Bonillo Hoyos, Xavier, "L'estructura dels llibres del Paradís i de l'Infern al Fèlix de Ramon Llull", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 217-233
Ressenyat a continuació.

34) Bonner, Anthony, "El lul·lisme del P. Miquel Batllori", Estudis Baleàrics, vol 76/77 (2003 juny/2004 gener), pp. 145-8
Breu repàs de la bibliografia lul·lística del P. Batllori.

35) Bonner, Anthony, "Reducere auctoritates ad necessarias rationes", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 47-73
Ressenyat a continuació.

36) Bordoy Fernández, Antoni, "Variacions entorn del concepte lul·lià de «matèria»", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 235-258
Ressenyat a continuació.

37) Botinas i Montero, Elena, Julia Cabaleiro i Manzanedo i Maria dels Àngels Duran i Vinyeta, Les beguines: la Raó il·luminada per Amor, pr. Teresa Vinyoles i Vidal, "Scripta et documenta, 63" (Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2002), 186 pp.
Ressenyat a continuació.

38) Brown, Stuart, "Monadology and the Reception of Bruno in the Young Leibniz", Giordano Bruno: philosopher of the Renaissance, ed. Hilary Gatti (Aldershot: Ashgate, 2002), pp. 381-403
Ressenyat a continuació.

39) Calvet, Antoine, "À la recherche de la médecine universelle. Questions sur l'élixir et la thériaque au 14e siècle", Alchimia e medicina nel Medioevo, ed. Chiara Crisciani i Agostino Paravicini Bagliani, "Micrologus' Library, 9" (Florència: SISMEL - Edizioni del Galluzzo, 2003), pp. 177-216
Ressenyat a continuació.

40) Cambi, Maurizio, "«Difficilia enodabo, confusa distinguam, abdita aperiam, obscura elucidabo». Chiarificazione e potenziamento dell'«Ars Raymundi» nel De lampade combinatoria lulliana di Giordano Bruno", La mente di Giordano Bruno, ed. Fabrizio Meroi; intr. Michele Ciliberto (Florència: Olschki, 2004), pp. 369-395
Ressenyat a continuació.

41) Cawsey, Suzanne F., Kingship and Propaganda: Royal Eloquence and the Crown of Aragon c. 1200-1450, "Oxford Historical Monographs" (Oxford: Oxford University Press, 2002), 184 pp; Llull, 25-28
Ressenyat a continuació.

42) Chimento, Francesca, "Alcune riflessioni sul Libre de meravelles di Raimondo Lullo", Contrarietas saggi sui saperi medievali, ed. Alessandro Musco, "Machina Philosophorum, 5" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2002), pp. 23-29
Ressenyat a continuació.

43) Cifuentes, Lluís, "L'ús del català en els textos científics durant la baixa edat mitjana i el primer renaixement", La Ciència en la Història dels Països Catalans, ed. Joan Vernet i Ramon Parés, vol I. Dels àrabs al renaixement (Barcelona-València: Institut d'Estudis Catalans, Universitat de València, 2004), pp. 327-361

44) Cifuentes, Lluís, "Université et vernacularisation au bas Moyen Âge: Montpellier et les traductions catalanes médiévales de traités de médicine", L'Université de Médicine de Montpellier et son rayonnement (XIIIe-XVe siècles). Actes du colloque international de Montpellier, organisé par les Centre historique de recherches et d'études médiévales sur la Méditerranée occidentale, 2001, ed. Daniel Le Blévec (Turnhout: Brepols, 2004), pp. 273-290
Ressenyat a continuació.

45) Classen, Albrecht, "Toleranz im späten 13. Jahrhundert, mit besonderer Berücksichtigung von Jans von Wien und Ramon Llull", Medaevistik, vol 17 (2004), pp. 25-55
Ressenyat a continuació.

46) Clucas, Stephen, "«Illa est mater, haec vero filia»: reformed Lullism in Bruno's later works", Giordano Bruno in Wittenberg, 1586-1588. Aristoteles, Raimundus Lullus, Astronomie, ed. Thomas Leinkauf, "Bruniana & Campanelliana, 6" (Pisa-Roma: Istituti Editoriali e Poligrafici Internazionali, 2004), pp. 59-69
Ressenyat a continuació.

47) Corcó, Josep, "L'antropologia de l'escolar catòlic arnaldià", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 53-71
Ressenyat a continuació.

48) Coseriu, Eugenio, Geschichte der Sprachphilosophie von den Anfängen bis Rousseau, ed. Jörn Albrecht; pr. Jürgen Trabant (Tubinga: A. Francke Verlag, 2003), pp. 410
A partir de la p. 186 parla del projecte lul·lià d'una llengua universal, que presenta sintèticament a les pp. 188-189 d'acord amb la interpretació d'Umberto Eco. No cita cap referència primària.

49) Costa, Ricardo da, "A educação na Idade Média. A busca da sabedoria como caminho para a felicidade: Al-Farabi e Ramon Llull (séculos X-XIII)", Dimensões, vol 15 (2003), pp. 99-115
Sobre el tractament de l'educació com a forma de coneixement, i doncs d'adquisició de la felicitat, en l'obra d'Al-Farabi i Ramon Llull

50) Costa, Ricardo da, "A noção de pecado e os sete pecados capitais no Livro das Maravillhas (1288-1289) de Ramon Llull", Relações de poder, educação e cultura na antigüidade e idade média. Estudos em homenagem ao professor Daniel Valle Ribeiro, ed. Ruy de Oliveira Andrade Filho (Santana de Parnaiba, Brasil: Editora Solis, 2005), pp. 425-432
Comentari sobre la definició i el tractament narratiu dels set pecats capitals al Fèlix

51) Costa, Ricardo da, Las Definiciones de las Siete Artes <i>Liberales y Mecánicas en la Obra de Ramón Llull</i>, "Notandum Libro, 7" (São Paolo/O Porto: Centro de Estudos Medievais/Universidade do Porto, 2005), 114 pp.
Repàs de les definicions i classificacions de les disciplines del trivi i el quadrivi al Llibre de contemplació, la Doctrina pueril i l'Arbre de ciència

52) Crisciani, Chiara, "Artefici sensati: experientia e sensi in alchimia e chirurgia", Alchimia e medicina nel Medioevo, ed. Chiara Crisciani i Agostino Paravicini Bagliani, "Micrologus' Library, 9" (Florència: SISMEL - Edizioni del Galluzzo, 2003), pp. 135-160
Ressenyat a continuació.

53) Crisciani, Chiara, "Il farmaco d'oro. Alcuni testi tra i secoli XIV e XV", Alchimia e medicina nel Medioevo, ed. Chiara Crisciani i Agostino Paravicini Bagliani, "Micrologus' Library, 9" (Florència: SISMEL - Edizioni del Galluzzo, 2003), pp. 217-246
Ressenyat a continuació.

54) Cruz Palma, Óscar de la, "Alcuni argomenti della polemica antiislamica in Raimondo Lullo e Niccolò Cusano", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 25-40
Ressenyat a continuació.

55) Cruz Palma, Óscar de la, "La información de Ramon Llull sobre los otros", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 179-201
Ressenyat a continuació.

56) Cruz Palma, Óscar de la, "Taula rodona «Ramon Llull i la Mediterrània. Treballs en curs sobre Ramon Llull»", Faventia, vol 26 (2004), pp. 115-9
Crònica d'una taula rodona del 14 de maig de 2004 a la Universitat Autònoma de Barcelona, en la qual el prof. Musco de Palerm va proposar reunions italianes, es va perfilar una Introduction to the study of Ramon Llull escrita per un grup d'especialistes, i una sèrie d'editors de la ROL explicaren les característiques de les seves darreres edicions.

57) Cuscó i Clarassó, Joan, Els beguins: l'heretgia a la Catalunya medieval, "Scripta et documenta, 70" (Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2005), 110 pp.; Llull, 71-81
Ressenyat a continuació.

58) Daiber, Hans, "Ramundus Lullus' Dispute with Homer Saracenus in the year 1307. An inquiry into their theological positions", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 259-264
Ressenyat a continuació.

59) Díaz Marcilla, Francisco José, "I «lullismi»: ambiti tematici d'interesse a confronto", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 229-245
Ressenyat a continuació.

60) Dionísio, João, "Literatura franciscana no Leal Conselheiro, de D. Duarte.", Lusitania Sacra: Revista do Centro de Estudos de História Religiosa, Universidade Católica Portuguesa, vol ser.2,13-14 (2002), pp. 491-515
Identifies Guilelmus de Lanicia's Dieta Salutis, Peter Lombard's Liber Sententiarum, Ramon Llull's Liber Disputationis Raimundi Christiani et Homeri Saraceni, and Andrea de Pace's Viridarium principum as sources of the fourth part of the Leal Conselheiro, which concerns vices and virtues

61) Domínguez, Fernando, "El discurso luliano de homine en el contexto antropológico coetáneo", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 101-127
Ressenyat a continuació.

62) Enders, Markus, "Die Philosophie der Religionen bei Lullus und Cusanus: Gemeinsamkeiten und Differenzen", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 41-81
Ressenyat a continuació.

63) Ensenyat Pujol, Gabriel, "La qüestió de la cavalleria (i algunes altres) en la idea de croada de Ramon Llull", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 265-280
Ressenyat a continuació.

64) Esponera Cerdán, Alfonso, "Los dominicos, sor Ania y la causa lulista en Mallorca en la segunda mitad del siglo XVIII", Escritos del Vedat, vol 34 (2004), pp. 245-273
L'antilul·lisme dels dominics mallorquins dels anys 1750-1760 no fou del tot sense fisures, com mostra la publicació d'una edició de l'obra de sor Aina (l'error d'"Ania" alterna amb el correcte "Aina" al llarg de l'article) publicada al final de la dècada.

65) Evangelisti, Paolo, "La caritas cristomimetica francescana come strumento di costruzione della credibilità politico-economica (XIII-XV secolo)", Politiche del credito. Investimento, consumo, solidarietà. Atti del convegno Internazionale Cassa di Risparnio di Asti, "Collana del Centro Studi sui Lombardi, 5" (Asti, 2003), pp. 84-112
Utilitza materials lul·lians per investigar la difusió d'idees de política econòmica d'origen fransciscà, que documenta també en Eiximenis.

66) Federici Vescovini, Graziella, "La trasformazione dei correlativi di Lullo nella dottrina della coincidenza degli opposti di Cusano", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 139-154
Ressenyat a continuació.

67) Fidora, Alexander, "Antropologia i teologia al Liber creaturarum de Ramon Sibiuda i la seva influència en Leibniz", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 203-226
Ressenyat a continuació.

68) Fidora, Alexander, "Lullus-Handschriften im Tiroler Kloster St. Georgenberg, Fiecht", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 287-293
Ressenyat a continuació.

69) Gatti, Hilary, Giordano Bruno and Renaissance Science (Ithaca i Londres: Cornell University Press, 1999), x + 257 pp.
Ressenyat a continuació.

70) Gili, Phillida, "Pop-ups, Peepshows & Paper Engineering", The Private Library, "Fifth Series, 4,1" (2001), pp. 11-33
Cita Llull com el primer en publicar textos amb rodes afegides a la pàgina, aferrades al centre amb una corda. Cf. Sten G. Lindberg. "Mobiles in Books. Volvelles, inserts, pyramids, divinations, and children's games." The Private Library. (Third Series; 2). 1979. pp. 49-82.

71) Goytisolo, Juan, "La rosa nàutica", El país, "Quadern" (2004, 9 de desembre), pp. 5-6
Conferència llegida per l'autor el 2.12.2004 a la Fira Internacional del Llibre de Guadalajara (Mèxic).

72) Hägele, Günter i Friedrich Pukelsheim, "Die Wahlsysteme des Nicolaus Cusanus", Bayerische Akademie der Wissenschaften, Mathematisch-Naturwissenschaftliche Klasse, Sitzungsberichte Jahrgang 2001-2003 (Munic: C.H. Beck, 2004), pp. 103-144
Ressenyat a continuació.

73) Hames, Harvey J., "The Jewish Ramon Llull: Missionary, Mystic, Magician, Doctor and Alchemist", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 77-106
Ressenyat a continuació.

74) Hillgarth, Jocelyn, "El Padre Miquel Batllori i Munné", Estudis Baleàrics, vol 76/77 (2003 juny/2004 gener), pp. 21-23
Una avaluació de l'aportació del P. Batllori en diversos terrenys de la investigació històrica.

75) Hughes, Robert, "Ramon Llull's use of the term «Deification» and its cognates in the context of Latin- and Eastern-Christian views of salvation", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 281-296
Ressenyat a continuació.

76) Inventario general de manuscritos de la Biblioteca Nacional., vol XV (10.201 a 11.000) (Madrid: Biblioteca Nacional, 2001), pp. 589
Inclou la descripció d'un únic volum lul·lià, el ms. 10818/22, procedent del fons del Duque de Osuna, en el qual es conserva un "Breve de Benedicto XIV a Luis Valenti, promotor de la fe, en el que trata de la beatificación de Raymundo Lulio y de puntos de mucha erudición y mui curiosos / traducido del italiano por Don Alfonso de Haro", datat a "Castri Gandulphi, día [sic] 16 junii 1751, Pontificatus nostri anno undecimo".

77) Jaulent, Esteve, "Antropologia lul·liana", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 159-178
Ressenyat a continuació.

78) Joyce Mapelli, Francesca, "Gerson's Tractatus super doctrinam Raymundi Lulli. A classic example of misreading and misunderstanding", Frate Francesco, vol 68 (2002), pp. 353-363
Ressenyat a continuació.

79) Judycka, Joanna, "Raimundus Phantasticus. Życie i twórczość Rajmunda Lulla.", Acta Mediaevalia, vol 15 (2002), pp. 73-90
Ressenyat a continuació.

80) Jular, Cristina, Sabios cristianos medievales: nombrar, ordenar, predicar. Isidoro, Alfonso X, Llull (Madrid: Nivola, 2003)
Ressenyat a continuació.

81) Kaplan, Yosef, "Innovation and humor in three of El Conde Lucanor's most amusing exemplos: a Freudian approach", Hispanófila: Literatura-ensayos, vol 123 (1998), pp. 1-15
Fa referència al Llibre de meravelles.
Argues that Juan Manuel used humour as a didactic tool, and uses Freud's theory of humour to explain the psychological effectiveness of this approach.

82) Kurt, Franz, "Das Vermächtnis des Dr. theol. Franz Philipp Wolff aus dem Jahr 1730", Alt-Offenbach. Blätter des Offenbacher Geschichtsvereins, vol Neue Folge 21 (1989; 12-15)
Ressenyat a continuació.

83) La Ciència en la Història dels Països Catalans, ed. Joan Vernet i Ramon Parés, vol I. Dels àrabs al renaixement (Barcelona-València: Institut d'Estudis Catalans, Universitat de València, 2004), 629 pp.; Llull 403-442

84) Leinkauf, Thomas, "Der Lullismus, Kircher", Die Philosophie des 17. Jahrhunderts. Band 4/1. Das Heile Römische Reich, Deutscher Nation, Nord- und Ostmitteleuropa, ed. Helmut Holzhey, Wilhelm Schmidt-Biggemann i Vilem Mudroch, "Grundriss der Geschichte der Philosophie" (Basilea: Schwabe Verlag, 2001), pp. 235-290
Ressenyat a continuació.

85) Lilao Franca, Óscar i Carmen Castrillo González, Catálogo de manuscritos de la Biblioteca Universitaria de Salamanca II. Manuscritos 1680-2777 (Salamanca: Ediciones Universidad de Salamanca, 2002), pp. 1458
Breu descripció dels manuscrits Salamanca - BU - 1870, Salamanca - BU - 1875, Salamanca - BU - 2108, Salamanca - BU - 2311, Salamanca - BU - 2465 i Salamanca - BU - 2577, que contenen obres lul·lianes o atribuïdes.

86) Lohr, Charles H., "Aristotelian «Scientia», the «Artes», and English Philosophy in the 14th Century", Erkenntnis und Wissenschaft. Probleme der Epistemologie in der Philosophie des Mittelalters / Knowledge and Science. Problems of Epistemology in Medieval Philosophy, ed. Matthias Lutz-Bachmann, Alexander Fidora i Pia Antolic, "Wissenskultur und Gesellschaftlicher Wandel, 10" (Berlin: Akademie Verlag, 2004), pp. 265-273
Ressenyat a continuació.

87) Lohr, Charles, "Aristotelian «Scientia», the «Artes», and the Medieval Metamorphoses of Both", Philosophia Vitam Alere. Prace dedykowane księdzu profesorowi Romanowi Darowskiemu SJ dicata, ed. Stanisław Ziemińanski (Cracòvia: Ignatianum-WAM, 2005), pp. 403-412
Ressenyat a continuació.

88) Lohr, Charles, "Ars, Scientia und «Chaos» nach Ramon Lull und Nikolaus von Kues", Nikolaus von Kues - Vordenker moderner Naturwissenschaft? (Regensburg: S. Roderer-Verlag, 2003), pp. 55-70
Ressenyat a continuació.

89) Lohr, Charles, "Chaos nach Ramon Lull unk Nikolaus von Kues", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 125-138
Ressenyat a continuació.

90) Lohr, Charles, "Mathematics and the Divine: Ramon Lull", Mathematics and the Divine: A Historical Study, ed. Teun Koetsier i Luc Bergmans (Amsterdam: Elzevier B.V., 2005), pp. 215-228
Ressenyat a continuació.

91) López Pérez, Miguel, "Algunos rasgos sobre la relación entre lulismo y pseudolulismo en la Edad Moderna", Dynamis, vol 22 (2002), pp. 327-350
Anàlisi d'alguns aspectes de la figura de Ramon Llull que van ser objecte de controvèrsia durant el segle XVI, especialment centrada en la imatge de Llull com alquimista.

92) Lucas, John, "Tempting Fate: The Case against Astrology and the Catalan Response", Catalan Review, vol 17.2 (2003), pp. 123-139; Llull 130-2
Ressenyat a continuació.

93) Macedo, José Rivair, "Os filhos de Cam: a África e o saber enciclopédico medieval", Revista da Associação Brasileira de Estudos Medievais, vol 3 (2001), pp. 101-132
Surveys knowledge of Africa in Europe, especially Iberia, from the writings of Isidore of Seville to descriptions of Ethiopia in treatises such as Orto de esposo, noting the prevalence of the biblical idea that Africa was populated by the sons of Cam, and the association of Africa with Moors and Islam, but also drawing attention to the first direct observations on non-Islamic black African populations in the writings of Ramon Llull.

94) Matteoli, Marco, "Principio di mediazione e posizioni antigerarchiche in Raimondo Lullo e Giordano Bruno", La mente di Giordano Bruno, ed. Fabrizio Meroi; intr. Michele Ciliberto (Florència: Olschki, 2004), pp. 397-408
Ressenyat a continuació.

95) Mensa i Valls, Jaume, "Arnau de Vilanova i els beguins: fonaments antropològics del «ver crestianisme»", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 73-99
Ressenyat a continuació.

96) Miethke, Jürgen, "Practical intentions of scholasticism: the example of political theory", Universities and Schooling in Medieval Society, "Education and Society in the Middle Ages and Renaissance, 10" (Leiden: Brill, 2000), pp. 211-228
Discusses the works and lives of Ramon Llull, William of Ockham and Lupold von Bebenburg as examples.

97) Minervini, Vincenzo, "J. Martorell fra R. Llull e L. Manfredi: incontri, interferenze, traduzioni", La lingua del mercoled . la tecnica, il manuale, la lingua, vol V (Bari, 2003), pp. 51-60
Estudi de la relació del Tirant amb el Llibre de l'orde de cavalleria de Llull i el Libro del cavallero et del escudero de don Juan Manuel

98) Moll Marquès, Aina, Els treballs lul·lístics de Francesc de Borja Moll, "Publicacions del Centre d'Estudis Teològics de Mallorca, 38" (Mallorca, 2004), 30 pp.
Conferència amb motiu de la festivitat del beat Ramon de l'any 2003. Breu resum dels diferents treballs que Moll realitzà sobre Llull en tres camps: 1) difusió de l'obra lul·liana; 2) edició de textos i 3) estudis lingüístics.

99) Muzzi, Sara, "Raimondo Lullo: un'esperienza, un tentativo di dialogo tra Cristianesimo e Islam", Frate Francesco, vol 67 (2001), pp. 125-160
In questo articolo l'autrice disegna una panoramica complessiva della vita del beato maiorchino, privilegiando il punto di vista della disputa interreligiosa. La bibliografia utilizzata è in larga parte francescana.

100) Muzzi, Sara, "Scuola superiore de Studi Medievali e Francescani. III Incontro del Centro Italiano di Lullismo (E. W. Platzeck)", Antonianum, vol 79 (2004), pp. 601-4
Crònica de l'encontre.

101) Needham, Paul, "Counting Incunables: The IISTC CD-ROM", Huntington Library Quarterly, vol 61 (1999-2000), pp. 456-529
Un llarg "review article" que després d'una breu història dels anteriors catàlegs d'incunables, destacant els de Panzer (1788-1805), de Hain (1826-1836), i la gran obra col·lectiva començada a principi del s. XX i encara en curs de publicació, el Gesamtkatalog der Wiegendrucke (GW), dóna una ressenya detallada del The Illustrated Incunabula Short-Title Catalogue on CD-ROM: 3rd Edition. Ed. Martin Davies. Londres: Gale Group, s.d. .

102) Nunes, Danielle Werneck i Ricardo da Costa, "As concepções medievais e lulianas da alma e suas potências no Livro da alma racional (1296)", V Encontro Internacional de Estudos Medievais, 1 a 4 julho de 2003, Anais (Salvador: Associação Brasileira de Estudos Medievais, 2005), pp. 412-5
Breu contextualització històrica del concepte de potència de l'ànima des d'Aristòtil a Tomàs d'Aquino, amb una anàlisi posterior del Llibre d'ànima racional des d'aquest punt de vista i de les reflexions lul·lianes sobre la immortalitat de l'ànima, de les seves parts actives i passives i de la distinció entre hàbit i substància.

103) Pardo Pastor, Jordi, "«Nisi crederitis, non intelligetis» (Is. 7,9) en la interpretación de Ramón Llull", Patristica et Mediaevalia, vol 25 (2004), pp. 77-88
Després d'un repàs de l'ús del text en els escrits patrístics, mostra com Llull l'empra per definir la relació entre fe i raó.

104) Pardo Pastor, Jordi, "Anticristo y teología en Arnau de Vilanova: una interpretación a raíz de la Lliçó de Narbona", La Corónica, vol 32.2 (2004), pp. 85-99
Exposició de les relacions de les teories de l'Anticrist arnaldianes amb els joaquimites i franciscans espirituals i algunes referències a les descripcions lul·lianes d'aquesta figura a la Doctrina pueril.

105) Pardo Pastor, Jordi, "Diálogo interreligioso en la Edad Media hispánica. Consideraciones históricas a partir del Concilio Vaticano II", Estudios Eclesiásticos, vol 79 (2004), pp. 217-260
En la part final sobre Llull, assenyala com, en contrast amb els textos condemnatoris de Ramon de Penyafort i Alfons X, amb Llull "nace un sistema apologético que va al encuentro de un justo medio entre judaísmo, cristianismo e Islam."

106) Pardo Pastor, Jordi, "Filosofía y teología en Ramón Llull: la Demonstratio per aequiparantiam", Revista Española de Filosofía Medieval, vol 9 (2002), pp. 265-274
Descripció del pensament lul·lià a partir del seu particular mode demostratiu i de la seva voluntat d'harmonitzar fe i raó, que hauria estat inspirada per la teologia franciscana i per la personalitat de Ramon de Penyafort.

107) Pardo Pastor, Jordi, "Les auctoritates bíblicas en Ramon Llull: etapa 1304-1311", Revista Española de Filosofía Medieval, vol 11 (2004), pp. 167-179
Un estudi de les citacions bíbliques lul·lianes, remarcant el fet que experimenten un augment notable en l'etapa ternària, precisament quan Llull entra en el domini de la predicació.

108) Pardo Pastor, Jordi, "Ramon Llull y el ars conuertendi: antropologia, apologética, diálogo y hermenéutica", Estudios Eclesiásticos, vol 80 (2005)
Interpretació del proselitisme lul·lià des del punt de vista antropològic. En aquest sentit, l'antropologia lul·liana es fonamentaria en la idea de Déu com a creador. Des d'aquesta perspectiva, la demostració de la trinitat suposaria un intent d'acostar la teologia a l'antropologia, ja que aproparia els homes al procés de l'encarnació.

109) Pardo Pastor, Jordi, "Sant Ramon de Penyafort aduersus Iudaeos. Reflexions sobre l'ecumenisme a l'Edat Mitjana", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 35-52
Ressenyat a continuació.

110) Perarnau i Espelt, Josep, "«Habent sua fata libelli». Sull'attribuzione ad Arnaldo da Villanova del Tractatus quidam in quo respondetur obiectionibus quae fiebant contra tractatum Arnaldi De adventu antichristi", Archivium Franciscanum Historicum, vol 98 (2005), pp. 815-820
L'autor aporta una altra prova contra l'atribució a Arnau de Vilanova del Tractatus quidam in quo respondetur obiectionibus quae fiebant contra tractatum Arnaldi "De adventu atichristi": la data (1288) de composició del De adventu antichristi que dóna el Tractatus es contradiu amb la que dóna el mateix Arnau al seu llibre (1297 per a la primera part; i 1300 per a la segona).

111) Pereira, Michela, "L'alchimista come medico perfetto nel Testamento pseudolulliano", Alchimia e medicina nel Medioevo, ed. Chiara Crisciani i Agostino Paravicini Bagliani, "Micrologus' Library, 9" (Florència: SISMEL - Edizioni del Galluzzo, 2003), pp. 77-108
Ressenyat a continuació.

112) Pereira, Michela, "Per a una història de l'alquímia a la Catalunya medieval", La Ciència en la Història dels Països Catalans, ed. Joan Vernet i Ramon Parés, vol I. Dels àrabs al renaixement (Barcelona-València: Institut d'Estudis Catalans, Universitat de València, 2004), pp. 455-482

113) Pereira, Michela, "Testi alchemici pseudolulliani nei manoscritti del Cusano", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 205-228
Ressenyat a continuació.

114) Petit, Leonci, "Conèixer en Ramon Llull", Ars Brevis, vol 10 (2004), pp. 201-225
La concepció lul·liana de Déu, tal com es troba formulada en el Llibre de contemplació

115) Pistolesi, Elena, "Ramon Llull, la geometria i les quadratures del cercle", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 107-144
Ressenyat a continuació.

116) Pomaro, Gabriella, "«Licet ipse fuerit, qui fecit omnia»: il Cusano e gli autografi lulliani", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 175-204
Ressenyat a continuació.

117) Portalupi, Enzo, "Spiritales et animales philosophiae: remarques sur le concept de la philosophie aux XIIe-XIIIe siècles", Was ist Philosophie im Mittelalter? Qu'est-ce que la philosophie au Moyen Age? What is Philosophy in the Middle Ages? Akten des X. Internationalen Kongresses für mittelalterliche Philosophie der Société Internationale pour l'Etude de la Philosophie Médiév, ed. Jan A. Aertsen i Andreas Speer, "Miscellanea Medievalia, 26" (Berlin: de Gruyter, 1998), pp. 482-489
Examines the use of the term "philosophy" in the writings of Sigebert de Gembloux, Bernard de Clairvaux, Rupert von Deutz, Hugues de Saint-Victor, Guillaume de Saint-Thierry, Pierre le Vénérable, John of Salisbury, Thomas of Celano, Robert Grosseteste, Bonaventura, Ramón Llull and Peter Abélard.

118) Puig i Oliver, Jaume de, "Ramon Sibiuda, lector de Bernat Metge?", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 227-252
Ressenyat a continuació.

119) Puigpelat, Francesc, L'últim hivern de Ramon Llull (Barcelona: Edicions Proa, 2004), 248 pp.
Ressenyat a continuació.

120) Reinhardt, Klaus, "Die Lull-Handschriften in der Bibliothek des Nikolaus von Kues: Ein Forschungsbericht", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 1-23
Ressenyat a continuació.

121) Ribera Llopis, Juan M., "«Si miràveu més luny, veuríeu una isla …», sugiere Ovidio en lengua de Francesc Alegre: hombres que miran y parajes mirados en la literatura medieval", Cuadernos del CEMYR: Centro de Estudios Medievales y Renacentistas, Universidad de La Laguna, vol 7 (1999), pp. 11-24
Fa referència al Llibre del gentil de Llull.
In this issue devoted to landscape and nature in the Middle Ages, explores the uses of landscape descriptions and imagery in literature, and the mentalities these reflect.

122) Riedenauer, Markus, "Die Bewältigung religiöser Differenz bei Raimundus Lullus und Nikolaus Cusanus", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 83-103
Ressenyat a continuació.

123) Ripoll Perelló, Maria Isabel, "Els estudis lul·lístics a l'inici del s. XXI o la pervivència de Ramon Llull en la cultura europea", Lluc, vol 841 (2004, set.-oct.)
Comentari sobre centres de recerca i línies d'investigació lul·lístiques als inicis del s. XXI.

124) Romano, Marta M.M., "«Valde delectabilia fuerunt amico verba sui amati». La mistica nell'Ars amativa di Raimondo Lullo", Studi Medievali, vol XLV,2 (2004), pp. 751-770
Ressenyat a continuació.

125) Romano, Marta M.M., "La manifestazione della trinità nel De visione Dei di Cusano: tracce di Lullo letterali e non", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 155-174
Ressenyat a continuació.

126) Rosselló Horrach, Sebastià, Vida Glosada del Beat Ramon Llull (Palma: Ajuntament, 2004; 2a, 2007), 25 pp.
Glossa en vers de la vida del beat Ramon (quaranta-cinc estrofes, majoritàriament quartetes), centrada en els aspectes que subratllen les seves virtuts apostòliques. Cita un seguit de versos del Llibre d'amic e amat.

127) Rotzetter, Anton, "Francis of Assisi. A bridge to Islam.", Concilium, vol 2 (1999), pp. 107-115
Discusses the possible effect of Francesco d'Assisi's encounter with Islam following his mission to Sultan Malik al-Kāmil, and the attitude of subsequent Franciscan theologians, such as Roger Bacon and Ramon Llull, towards conversion.

128) Rubio Albarracín, Josep Enric, "L'ànima recorda i entén que les havia recordades i enteses en el Llibre de contemplació: raons necessàries a propòsit de la Trinitat en l'Ars compendiosa inveniendi veritatem", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 145-166
Ressenyat a continuació.

129) Ruiz Simon, Josep Maria, A arte de Raimundo Lúlio e a teoria escolástica da ciência, trad. Fernando Salles (Instituto Brasileiro de Filosofia e Ciência "Raimundo Lúlio", 2005)

130) Ruiz Simon, Josep Maria, "La transformació del pensament de Ramon Llull durant les obres de transició cap a l'etapa ternària", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 167-196
Ressenyat a continuació.

131) Sánchez i Ferré, Pere, "Ramon Llull i l'alquímia", L'Avenç, vol 238 (1999), pp. 13-20
Partint d'una enraonada defensa del caràcter unitari i integrador del saber a l'època premoderna, i en la línia del que s'ha fet recentment amb Arnau de Vilanova i la seva obra original, l'autor cerca claus a l'obra autèntica de Ramon Llull (en la qual fa notar que no emet una condemna real de l'alquímia) que permetin entendre la figura d'uns seguidors -uns lul·listes- que entronquin l'obra autèntica amb el corpus alquímic apòcrif.

132) Santanach i Suñol, Joan, "De traduccions lul·lianes i edicions incunables: a propòsit de Le trésor des humains", Randa. Homenatge a Miquel Batllori / 6, vol 53 (2004), pp. 5-16
Reconstrucció de la troballa i descripció de dos incunables de la traducció francesa de la Doctrina pueril publicats l'any 1482, sense el nom de l'autor i amb el títol de Le trésor des humains

133) Santanach i Suñol, Joan, "Dos exemples de Ramon Llull inclosos en un recull de miracles", Randa. Homenatge a Jordi Carbonell / 1, vol 55 (2005), pp. 7-13
Ressenyat a continuació.

134) Santanach i Suñol, Joan, "Manuscrits, còpies i traduccions. Ramon Llull i la transmissió de la Doctrina pueril", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 297-324
Ressenyat a continuació.

135) Santanach, Joan, "Del gentil, els tres savis i la llibertat de culte", El Punt (2006, 26 d'octubre), pp. 45

136) Santanach, Joan, "Ramon Llull desconhortat?", El Punt (2005, 21 juliol), pp. 45
Breu notícia sobre Lo desconhort

137) Santandreu, Pere, "L'obra completa de Salvador Galmés", Llengua & Literatura, vol 13 (2002), pp. 408-411
Ressenya dels cinc volums d'obres completes de Mn. Salvador Galmés.

138) Santos Noya, Manuel, "Alberto Magno y la teología española medieval: la relación entre filosofía y teología según Alberto Magno, Raimundo Martí y Raimundo Llull", España y el "Sacro Imperio": Procesos de cambios, influencias y acciones recíprocas en la época de la "europeización" (siglos XI-XIII)., "Historia y sociedad, 97" (Valladolid : Universidad de Valladolid, Secretariado de Publicaciones e Intercambio Editorial, 2002), pp. 129-149
Ressenyat a continuació.

139) Sawicka, Anna, "Polacs i polonesos. Traducció literària català-polonès i polonès-català", Quaderns. Revista de traducció, vol 11 (2004), pp. 11-27
Consideracions sobre traduccions entre les dues llengües, amb bibliografia en dos apartats, un sobre literatura catalana en polonès i l'altre sobre literatura polonesa en català.

140) Schmieder, Felicitas, "Enemy, obstacle, ally? The Greek in Western crusade proposals (1274-1311)", The Man of Many Devices Who Wandered Full Many Ways... Festschrift in Honor of János M. Bak, ed. Balász Nagy i Marcell Sebök (Budapest: CEU Press, 1999), pp. 357-371
Fa referència al Quomodo Terra Sancta recuperari potest de Llull.
Argues that the more that Latin Christians came into contact with Greeks, the more the differences became obvious and with the missions of the mendicant orders it became evident that it was much more difficult to convince a "schismatic" than an idolater or even a Muslim. In the 13-14c. the awareness of religious difference became important for Western explanations of the Greeks' misbehaviour in political relations, and their possible position in a crusade.

141) Sevilla Marcos, José María, "La demostració «per aequiparantiam» de Ramon Llull y el «poder de lo real» de Xavier Zubiri", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 325-8
Ressenyat a continuació.

142) Sevilla Ribas, Antonio, "Ramon Llull: Blaquerna. Variaciones y similitudes entre el libro, y como discurso cinematográfico", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 329-334
Ressenyat a continuació.

143) Sevilla Ribas, José, "El órgano visual según Ramon Llull. Una concepción trinitaria", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 335-8
Ressenyat a continuació.

144) Sidera i Casas, Jordi, "Origen i evolució del concepte de caos en Ramon Llull", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 339-345
Ressenyat a continuació.

145) Soler i Llopart, Albert, "Difondre i conservar la pròpia obra: Ramon Llull i el manuscrit lat. paris. 3348A", Randa. Homenatge a Miquel Batllori / 7, vol 54 (2005), pp. 5-29
Ressenyat a continuació.

146) Spang, Michael, "Kombinatorik und Metaphysik zum Lullismus in Brunos Wittenberger Schriften", Giordano Bruno in Wittenberg, 1586-1588. Aristoteles, Raimundus Lullus, Astronomie, ed. Thomas Leinkauf, "Bruniana & Campanelliana, 6" (Pisa-Roma: Istituti Editoriali e Poligrafici Internazionali, 2004), pp. 71-82
Ressenyat a continuació.

147) Taylor, Julie, Muslims in medieval Italy: the colony at Lucera (Lanham, Md.: Lexington Books, 2003)
Ressenyat a continuació.

148) Tenge-Wolf, Viola, "Nikolaus Pol und die Llull-Handschriften der Stiftsbibliothek San Candido/Innichen", Ramon Lull und Nikolaus von Kues: eine Begegnung im Zeichen der Toleranz. Raimondo Lullo et Niccolò Cusano: un incontro nel segno della tolleranza, ed. Ermenegildo Bidese, Alexander Fidora i Paul Renner, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana, 2" (Turnhout: Brepols, 2005), pp. 261-286
Ressenyat a continuació.

149) Tessari, Alessandro, "Considerazioni sull'Ars di Ramon Llull e la Mathesis Universalis di René Descartes", Janus. Quaderni del Circolo Glossematico, ed. Romeo Galassi i Beatrice Morandina, "Lingua e Pensiero" (Padova: Il Poligrafo, 2004), pp. 199-220
Descartes va connectar amb l'Art de Llull a través de les interpretacions d'ús corrent al segle XVII i l'autor creu que no se n'ha apreciat prou l'empremta en la seva Mathesis Universalis. Per posar-hi remei, les pp. 211-218 proposen una aproximació a l'Art, deutora d'Umberto Eco, però força esbiaixada i acompanyada de figures d'èpoques diverses, de les quals no s'indica la funció precisa.

150) Tessari, Alessandro, "Cosmogonia, cosmologia e cosmografia nel catalano Ramon Llull (1235-1315)", Origini. Le origini dell'Universo secondo gli antichi, nella filosofia moderna, nell'astrofisica contemporanea e nella visione religiosa. Atti dei Seminari tenuti dal 20 marzo al 16 maggio 2002, ed. Alessandro Omizzolo, "Università degli Studi di Padova. Centro Interdipartimentale per gli Studi Cosmologici, Studi, I" (Padova: S.a.r.g.o.n Editrice e Libreria, 2002), pp. 19-33
A pesar del famós judici negatiu de Descartes, el seu mètode era bastant deutor amb l'Art lul·liana.

151) Tessari, Alessandro, "Identità-alterità in Ramon Llull", Xenos. Filosofia dello straniero, ed. Umberto Curi i Bruna Giacomini, "Paradosso. Annuario di filosofia" (Padova: Il Poligrafo, 2002), pp. 331-342
Presentació de la figura de Llull des del punt de vista de la identitat històrica i de l'alteritat que significa la seva proposta d'un saber mecanitzable.

152) Tessari, Alessandro, "L'Arte della memoria in Ramon Llull, trovatore, tra mistica e computazione", Memoria. Poetica, retorica e filologia della memoria. Atti del XXX Convegno Interuniversitario di Bressanone (18-21 luglio 2002), ed. Gianfelice Peron, Zeno Verlato i Francesco Zambon (Trento: Dipartimento di Scienze Filologiche e Storiche, 2004), pp. 75-94
L'art de la memòria en Llull trenca amb la tradició, que la veu com un magatzem de dades, perquè la presenta com «un procediment de producció virtualment il·limitat» (p. 82). Interpretació sui generis de les figures de l'Art en relació a les funcions de la memòria.

153) Trias Mercant, Sebastià, "Un nou manuscrit lul·lista i un nou argument a favor de Llull", Actes de les Jornades Internacionals Lul·lianes. Ramon Llull al s. XXI. Palma, 1, 2 i 3 d'abril de 2004, ed. Maria Isabel Ripoll Perelló, "Col·lecció Blaquerna, 5" (Palma/Barcelona: Universitat de les Illes Balears / Universitat de Barcelona, 2005), pp. 347-358
Ressenyat a continuació.

154) Vega, Amador, "Die religiöse Imagination bei Ramon Llull. Elemente für eine Theorie des kontemplativen Gebets", Deutsche Mystik im abendländischen Zusammenhang. Kolloquium Kloster Fischingen (Tübingen, Max Niemayer, 2000), pp. 749-772
Ressenyat a continuació.

155) Vega, Amador, "La imaginació religiosa en Ramon Llull", Passió, meditació i contemplació: sis assaigs sobre el nihilisme religiós (Barcelona: Empúries, 1999; Reimpr. Fragmenta, 2012), pp. 84-111
Ressenyat a continuació.

156) Vega, Amador, "La imaginación religiosa en Ramon Llull: una teoria de la oración contemplativa", Zen, mística y abstracción: ensayos sobre el nihilismo religioso (Madrid: Trotta, 2002), pp. 65-84
Ressenyat a continuació.

157) Villalba i Varneda, Pere, "L'home com a artista en l'Arbor scientiae", Què és l'home?: reflexions antropològiques a la Corona d'Aragó durant l'Edat Mitjana, ed. Josep Corcó, Alexander Fidora, Josep Olives Puig i Jordi Pardo Pastor, "Col·lecció Athenea" (Cabrils (Barcelona): Prohom Edicions, 2004), pp. 129-158
Ressenyat a continuació.

III. Tesis i tesines

158) Casarella, Peter Joseph, Nicholas Of Cusa's Theology Of The Word (Cusanus) (Tesi doctoral, Yale University, 1993), 217 pp.
This dissertation examines the Verbum speculation of Cardinal Nicholas of Cusa (1401-1464). It attempts to redress the balance between studies of the concept language in the Renaissance which ignore theological issues and treatments of the Word in late medieval theology which pay scant attention to the non-theological function of the analogy of language. The third part traces the development of the concept language in Cusanus' works from 1430 to 1464. The origins of this development in Plato's Seventh Letter, Ramon Llull, and late medieval nominalism are considered.

159) Chimento, Francesca, Il Libro di Dio nel <i>Libre de meravelles: Ramon Llull e la teologia "artistica".</i> (Tesi di Laurea, Palerm: Università degli Studi di Palermo, 2002), 189 pp.
Questa tesi di laurea ha il merito principale di presentare la prima traduzione in italiano contemporaneo della parte presa in esame del testo lulliano. La traduzione è corredata da una 'guida' alla lettura del testo, da un capitolo introduttivo sulla questione etica nel Fèlix e da un'appendice bio-bibliografica.

160) Masonen, Pekka Juhani, The Negroland revisited: Discovery and invention of the Sudanese Middle Ages (Ghana, Mali) (Tesi doctoral, Tampereen Yliopisto (Finlàndia), 2000), 599 pp.
This volume examines the development of African historiography in Europe with special emphasis on literature describing the ancient West African empires of Ghana, Mali, and Songhay, during the Sudanese Middle Ages as the period of their flourishing (c.600-1600 AD) is often called. Chronologically this volume begins with the introduction of some relevant medieval writers, such as Ramon Llull and the anonymous author of Book of the Knowledge, and proceeds through the chronicles of the fifteenth-century Portuguese discoveries to the age of high imperialism.

161) Nowviskie, Bethany Paige, Speculative computing: Instruments for interpretive scholarship (Tesi doctoral, University of Virginia, 2004), 329 pp.
This dissertation uses Llull's Ars Magna to introduce the relationships of algorithm, ars combinatoria, aesthetic provocation, diagrammatic reasoning, and ludic practice to the work of humanities scholarship and then presents two major case studies in the design of digital instruments and environments that open themselves to performance and intervention on the part of interpretive agents.

162) Randall, Jeanie Page, The Code Books: Chivalric Tragedy in Malory's Le Morte d'Arthur (Sir Thomas Malory, Morte d'Arthur, Christine de Pisan, Ramon Lull, Sir Gilbert of the Haye) (Tesi doctoral, University of Georgia, 1997), 199 pp.
Detailed summaries of the works of Lull, Christine, and Haye and a close examination of their impact on Le Morte indicate that Malory's sense of tragedy is definitely shaped by his understanding of the code of chivalry and the importance of knightly fellowship on the characters in the legend. These code books indicate a clear and convincing parallel to Malory's 'chivalric' tragedy.

163) Sanín Paz, Carolina, On 13th century Spanish narrative: The collections of framed stories (Tesi doctoral, Yale University, 2002), pp. 226
This dissertation focuses on Calila e Dimna, Sendebar, and the Catalan Libre de meravelles (1289) of Ramon Llull. In these texts, in which animals (and even plants and minerals) can talk about man and teach him, the whole of creation becomes meaningful in correspondence with the medieval conception of the human being as microcosm.